![]() |
Kossuth Lajos szobra (részlet) Debrecen főterén, a Nagytemplom előtt. Fotó: © Debreceni Képeslapok |
A fővárosból elmenekült Kossuth Lajost az 1849. január 7-i Debrecenbe érkezésekor a Miklós-kapu őre a „Magyarok Mósesse”-ként jegyezte be a naplójába. A szabadságharc alatt Debrecenben dolgozó kormányzónk és a családja a városházán lakott. Ott őrizték a Szent Koronát is, és ott működtek a Honvédelmi Bizottmány irodái is, amelynek Kossuth az elnöke volt.
![]() |
A képen balról harmadik épület erkélyéről tartotta meg a híres szónoklatát Kossuth Lajos 1849. január 10-én. Fotó: Déri Múzeum. Reprodukció: © Debreceni Képeslapok |
Január 10-én az Andaházi–Szilágyi-ház erkélyéről mondott beszédet az óriási tömegnek, amely az épület előtt, az akkor Szabadság tér nevű helyen gyűlt össze.
![]() |
Kossuth Lajos és a képviselők a Református Kollégium Oratóriumában, Gáborjáni Szabó Kálmán freskóján. Fotó: © Debreceni Képeslapok |
A szintén Debrecenbe menekült Országgyűlés Kossuth Lajos vezetésével 1849. április 14-én mondta ki a Habsburg–Lotharingiai-ház trónfosztását. Majd április 19-én ezt a Függetlenségi Nyilatkozat kiadása erősítette meg. Ezt a történelmi eseményt ebben a múltidézésünkben elevenítettük fel. Kossuth Lajos ekkor kiáltotta ki Debrecent a szabadság őrvárosának, s ekkor választották meg ideiglenes államfőnek, kormányzó-elnöknek. Az Országgyűlés a Református Kollégium Oratóriumában ülésezett, de a trónfosztást a Nagytemplomban jelentették be közfelkiáltással, egyfajta népünnepély keretében. Kossuth Lajos, a kormány és az országgyűlés 1849 május végéig dolgozott a cívisvárosban, miután a magyar csapatok visszafoglalták a budai várat.
Kossuth Lajos ülőhelyének kis réz emléktáblája a Református Kollégium Oratóriumában. Fotó: © Debreceni Képeslapok |
Kossuth Lajos 1894. március 20-án, Torinoban hunyt el élete 92. évében. Az őt is ábrázoló debreceni monumentális szoborcsoportot, Margó Ede és Pongrácz Szigfrid művét 1914. május 3-án avatták fel. Szemből nézve az alkotást, balról Szacsvay Imre, az Országgyűlés jegyzője és a Függetlenségi Nyilatkozat szerkesztője látható, mellette a főrendiház másodelnöke, báró Perényi Zsigmond szobra. Mögöttük Könyves Tóth Mihály tábori lelkész bronzalakja áll. Szintén szemből nézve a Kossuth-szoborcsoportot, jobbról egy anya és a tőle búcsúzó honvéd öltenek testet.
![]() |
A Kossuth-szoborcsoport avatása 1914-ben (nyitóképünk teljes méretben). Fotó: Déri Múzeum. Reprodukció: © Debreceni Képeslapok |
Kossuth Lajos előtt Debrecenben a Kossuth tér, valamint a Kossuth utca (1894-ig Nagy-Cegléd utca) is tiszteleg. A nevét gimnázium, általános iskola, egyetemi kollégium és laktanya is viseli. Mindemellett szobra a főtérin kívül a Régi Városházán és a gimnáziumban is található a cívisvárosban. 2000-ig pedig a Debreceni Egyetem neve Kossuth Lajos Tudományegyetem (KLTE) volt.
![]() |
A Kossuth-szoborcsoport egy 100 éves képeslapon |
A Kossuth utca névadásáról úgy tartják Debrecenben, hogy Kossuth Lajos halálakor a császári udvar megtiltotta, hogy a magyarok utcát nevezzenek el róla. A debreceniek azonban ezt kijátszották, mégpedig úgy, hogy az utca neve nem Kossuth Lajos lett, hanem csak Kossuth.
Felhívjuk a figyelmüket mindazoknak, akik az engedélyünk nélkül használják a Debreceni Képeslapok fotóit és írásait, hogy amennyiben nem távolítják el az oldalaikról, akkor az bírósági eljárást és kártérítési követelést von maga után. A szabályos megosztásokat nagyon köszönjük!
Nincsenek megjegyzések:
Megjegyzés küldése